NY REGJERING: Danmarks statsminister Mette Frederiksen, flankert av utenriksminister Lars Løkke Rasmussen t.h. og forsvarsminister Jakob Ellemann-Jensen, presenterer sin nye regjering på Amalienborg Slotsplads i KøbenhavnFoto: Mads Claus Rasmussen, Ritzau Scanpix.
Politiske generaler skal styre Danmarks forsvarspolitikk
Partilederne tok taburettene for forsvars- og sikkerhetspolitikk i ny rødblå regjering.
Denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon.
Torsdagens utnevnelse av ny og mannsdominert dansk
regjering demonstrerer enda en gang Ukraina-krigens altomfattende følger i
Europa.
Annonse
Det samme gjør onsdagens lansering av
Sveriges program for landets EU-formannskap fra 1. januar. Dagen før var det
heller ikke noe Ukraina-unntak da den samme regjeringen presentert den nye
politisk topptunge Försvarberedningen, som skal arbeide frem det svenske
forsvarets langtidsprogram for 2026-2030.
Mens Danmark ble slått ut allerede i
gruppespillet under årets fotball-VM i Qatar, har danske partiledere parallelt
vært preget av politisk akrobatikk på høyt internasjonalt nivå.
Politiske C-moment
Etter rekordmange runder fortsetter Socialdemokratiets
leder Mette Fredriksen som statsminister, mens to som tidligere var nære partifeller
i blå blokk — og nå representerer hver sitt parti — blir de to andre
nøkkelpersonene i regjeringen.
De tre
er ledere for de største partiene etter folketingsvalget 1. november.
For å
bruke begreper fra kunstløp kan det sies slik:
* Statsminister Fredriksen
har tatt en «Salchow», hvor man satser bakover på venstre ben mens høyre
ben skaper rotasjonen som gjør at man letter.
*
Venstre-leder Jacob Ellemann-Jensen tok minst en dobbel «Axel», og hoppet fremover med landing på det
andre benet.
*Lars
Løkke Ramussen valgte en «Toe
Loop» og gled baklengs når han tok sats på høyre ben, men måtte
sette venstre pigg i isen for å få løft.
Mirakelkur med
intuisjon
5. juni i år dannet den erfarne
ringreven Lars Løkke Rasmussen sitt nye parti Moderaterne.
Ved valget knapt fem måneder senere ble det Danmarks tredje største parti. Det
er ellevilt.
Når han først har brukt
sagmuggkanon og frydet seg inn i en regjering igjen, er det ingen overraskelse
at han blir utenriksminister. Anniken Huitfeldts nye kollega har vært
statsminister. Dessuten siklet han på Danmarks taburett i EU-kommisjonen da den
var til vurdering høsten 2019. Slikt avslører en større internasjonal ambisjon.
Ny politisk medalje i familien
Venstre-leder Jakob
Ellemann-Jensen er blitt visestatsminister og forsvarsminister. Det demonstrerer
mer enn at forsvar ikke lenger er en post som faller på plass først mot slutten
av en regjeringsdannelse.
Faren Uffe Ellemann-Jensen var Venstre-leder og utenriksminister
i en årrekke — og kom svært nær å bli statsminister. Søsteren Karen har også
vært statsråd i flere departementer. Hun ble nylig generalsekretær i Nordisk
Ministerråd, og møter trolig lillebror igjen også i sin nye jobb.
Returnerer til krigens ondskap
Den 49 år gamle forsvarsministeren
er ikke ukjent med ondskap i krig.
I 2020 var det 25 år siden borgerkrigen i
Bosnien-Hercegovina ble avsluttet. «Tiden som utsendt i krigens kjølvann preger
fortsatt Jakob Ellemann-Jensen, også politisk», skrev Berlingske som hadde snakket med ham om livet som ung
kaptein ved
århundreskiftet i den danske bataljon i Bosnia-Hercegovina.
Han snakker sjeldent om det han kaller «et
fullstendig grotesk hat» — med det resultat at alt var fysisk «fullstendig smadret».
Bjørn Arild Grams nye danske kollega har likevel relevant erfaring fra
Ukraina-lignende konsekvenser av forbrytelser mot sivilbefolkning i et moderne
Europa.
FORHANDLINGER: Lars Løkke Rasmussen og Jakob Ellemann-Jensen i forhandlinger med statsminister Mette Fredriksen, på Marienborg slott i Kongens Lyngby, tirsdag denne uken.Foto: Mads Claus Rasmussen.
Andre sår leget på rekordtid
Selv om
det ikke er direkte forsvarsrelatert er den nære fortid for ledertroikaen i den
nye danske regjeringen både uvirkelig og unik. La oss bare gå tilbake til
valget i 2019:
Lars
Løkke Rasmussen er partileder i Venstre og statsminister. Han har vært sentral
i dansk politikk i en menneskealder. Før valget vekker han oppsikt ved å
argumentere for en blokkoverskridende regjering.
Det
blir det ikke noe av. Tvert i mot får Mette Fredriksen viljen sin med bare
Socialdemokratiet i regjering.
Løkke
Rasmussen går av — og få måneder senere må han ufrivillig stikke ut bakveien
også som Venstre-leder. Nestlederen ville veldig gjerne overta, men gikk med i
dragsuget.
I sterk
motvind overtok Ellemann-Jensen det synkende skip. Ny nestleder ble
stemmesanker Inger Støjberg, som var en løs kanon på dekk. Hun ble også tvunget
ut, ble dømt i en riksrettssak og for et år siden sparket ut av Folketinget.
Ett
parti ble tre
I år
har begge de tidligere Venstre-toppene Løkke Rasmussen og Støjberg dannet et
nytt parti — Moderaterna og Danmarksdemokraterne
— som fikk 17,4 prosent til sammen.
I høst
snakket både Fredriksen og Løkke Rasmussen om en blokkoverskridende regjering
etter valget. Nå er det en realitet.
— Kom
hjem, sa Ellemann-Jensen til sin forgjenger som Venstre-leder i en av de siste
TV-debattene før valget.
Siden
har begge manøvrert seg fascinerende inn i
posisjon. Nå får de
tidligere borgerlige partifellene hovedansvaret for Danmarks forhold til Nato
og krigen i Ukraina — sammen med lederen for Arbeiderpartiets søsterparti.
Ny nordisk milepæl
Det er ikke like politisk naturstridig som om
Ap og Høyre hadde satt seg i samme regjering i Norge, men det har noe for seg å
tenke i de baner. Hund og katt i dansk politikk har prøvd seg under samme
regjeringstak også tidligere — uten suksess. Ingen vet hva dommen blir over
sosialdemokratiske Mette Fredriksens nye eventyr arm-i-arm med Venstre og
Moderaterne.
Samtidig er det verd å se den nye regjeringen
i en historisk nordisk sammenheng:
Finland har vært annerledes etter krigen,
fordi landet ikke har hatt ett stort og dominerende sosialdemokratisk parti.
Ap, Høyre og Senterpartiets søsterpartier lå alle grovt sett rundt 20 prosent
hver. Derfor lærte de seg tidlig at to av dem måtte finne sammen og skaffet
flertall med noen småpartier.
Sosialdemokratene var sterkest i Sverige,
deretter fulgte Norge og så kom Danmark. Derfor tok de andre partier inn i
regjering først i Danmark, deretter i Norge og til slutt i Sverige.
Nå har «Ap» og et «Høyre» dannet regjering i
både Finland og Danmark. I Norge har Senterpartiet gått fra blå til rød blokk.
9. desember sa Natos generalsekretær Jens
Stoltenberg til NRK-Lindmo at krigen i Ukraina «kan utvikle seg til en storkrig
mellom Nato og Russland».
Onsdag dempet ikke den svenske forsvarssjefen
Micael Bydén uroen.
— Vi utelukker ikke noe. Det kan bli verre.
Det kan godt bli det Jens Stoltenberg uttrykker, sa Bydén i programmet «30
minutter» på SVT.
Dagen før, tirsdag 13. desember, ga den nye
borgerlige regjeringen et nytt oppdrag til Försvarsberedningen. Nå heter det at
svenskene står foran sin «største sikkerhetspolitiske omstilling på 200 år».
Statsminister Ulf Kristersson understreket
behovet for å styrke totalforsvaret.
— Der må Sverige lære av den russiske angrepskrigen mot Ukraina. Erfaringene
fra Ukraina viser at det sivile forsvaret trengs for å styrke det militære
forsvaret, sa Kristersson, som utnevnte både forsvarsminister og
sivilforsvarsminister i høst.
Sveriges fremste forsvarspolitikere skal lede
arbeidet. Den borgerlige veteranen Hans Wallmark ble ikke statsråd, men får en
viktig oppgave når han denne gangen rykker opp som sjef for
Försvarsberedningen.
Her møter han igjen sosialdemokraten Peter
Hultqvist, som er blitt leder av Riksdagens forsvarskomité etter åtte år som
forsvarsminister. Den siste langtidsplanen ble den første uten
blokkoverskridende enighet. I kjølvannet sloss Wallmark og Hultqvist lenge
verbalt så busta føyk.
Ukraina-krigen og svensk Nato-søknad har
endret mye. Det blir spennende om borgfred eller gamle skyttergraver vil
dominere. Wallmark har mye av enkelte diplomaters konfliktdempende humor i seg. Spørsmålet er hvor langt det
rekker.
SVERIGE: Den svenske forsvarssjefen Micael Bydén, NATO-general Jens Stoltenberg, Sveriges forsvarsminister Peter Hultqvist og Finlands forsvarsminister Antti Kaikkonen fotografert under en pressekonferanse i forbindelse med den militære øvelsen SWENEX i oktober 2021.Foto: Fredrik Sandberg, AP.
Søta Bror igjen EU-formann
Sverige skal fra 1. januar ha formannskapet i
EU for tredje gang etter at landet ble medlem i 1995. Denne uken har
statsministeren informert Riksdagen om Regjeringens prioriteringer og
arbeidsprogram for første halvdel neste år.
Sverige skal lede rundt to tusen møter i
Brussel og Luxembourg. Drøyt 150 møter legges til mange steder i
formannslandet. I mosaikken av temaer stikker ustoppelig stikkordet med stor U
opp igjen:
—Vårt hovedoppdrag
vil være å bidra til å sikre Europas sikkerhet. Ved systematisk å stå opp for
Ukraina, men også ved å understreke EUs geopolitiske betydning i en stadig mer
usikker verden. Ved siden av NATO må EU ta et større kollektivt ansvar for
europeisk sikkerhet, sa Kristersson i Riksdagen.
20 år etter at britenes
dronning Elisabeth snakket om sitt «annus horribilis» avslutter ikke svenske og
danske ledere 2022 med det uttrykket. De regner med at det gjentar seg neste år