Denne artikkelen er over seks år gammel og kan inneholde utdatert informasjon.
«At vi vil ha flere kvinner i Forsvarets spisse ende, er helt ok, men da må vi også akseptere at stridsevnen faller,» skrev oberstløytnant Harald Høiback på forsvaretsforum.no. Kronikken som ble publisert i slutten av november, fikk mange til å reagere. Brigader Ole Asbjørn Fauske var blant dem. Han kalte artikkelen akademisk tåkeprat. Forsker Nina Rones fra Forsvarets forskningsinstitutt, og Anders Aanstad og Jon Kirknes, kolleger av Høiback ved Forsvarets høgskole, fulgte opp debatten.
Annonse
Det var utsagnsom Høiback opprinnelig kom med til forskning.no, som fikk oss til å be ham om å skrive en kronikk. Mener han at Forsvaret blir dårligere ved å ansette kvinner? Nei, det gjør han ikke. Han fastholder imidlertid at menn kan løfte tyngre enn kvinner. Men hvor mye betyr muskelstyrke i strid egentlig i vår tid, sammenlignet med andre menneskelige evner og ferdigheter? Her har Høiback fått motbør.
Det skal være rom for ulike synspunkter, også dem som provoserer.
Ansvarlig redaktør i Forsvarets forum, Tor Eigil Stordahl (Foto: Christian Nørstebø/Forsvarets forum).
Det er lett å forstå hvorfor mange umiddelbart reagerer på et tema som dreier seg om kvinner i Forsvaret. Vi har en lang historie bak oss der kvinner har møtt skepsis og motvilje i etaten. Det har vært og er en kamp kvinner i uniform kjemper for å bli behandlet som likeverdige. Mange av dem har måttet bevise, på en helt annen måte enn mannlige kolleger, at de er gode nok. Debatten som har fulgt Høibacks utspill, synliggjør at vi slett ikke er ferdig med spørsmålene om likestilling i Forsvaret. Facebook og samtaler menn i mellom uten mikrofon viser at det fortsatt finnes skepsis og problematiske holdninger til kvinner som kolleger.
Debatten som har fulgt Høibacks utspill, synliggjør at vi slett ikke er ferdig med spørsmålene om likestilling i Forsvaret.
Noen kaller det en uønsket debatt, som kan skade Forsvarets omdømme. Leder for Nettverk for kvinnelig befal, løytnant Miriam Weierud, sier i siste nummer av F at debatten kan være negativ for rekruttering av kvinner i Forsvaret. Med risiko for å bli misforstått er det viktig at Høiback reiser slike problemstillinger. Det får oss til å tenke, og reagere.
Debatten som følger, gir leserne anledning til å vurdere argumentene og hvor mye de er verdt. Både Harald Høiback som debattant og jeg som redaktør må tåle motforestillinger når vi skriver og publiserer meninger som utfordrer. At det finnes mange fasetter i temaet Forsvaret og kjønn, viser artikkelen «Nytt kjønnsskille» som du også kan lese i siste utgave av bladet. Landstillitsvalgt Sigurd Svensen i Tillitsvalgtordningen spør der om maskulinitetskulturen i spesialistkorpset skremmer vekk dyktige kvinner. Dette dreier seg også om debattklimaet i Forsvaret. Det skal være rom for ulike synspunkter, også dem som provoserer. Vi bør fremelske en åpen debatt om meninger som faktisk fins, ikke prøve å stanse dem som stiller ubekvemme spørsmål. Det er vi alle tjent med.